MASTER E60002 - Csarnokszellőztető mennyezeti ventilátor (Ø 1500mm)
NYÁRON és TÉLEN is hatékony.
A MASTER mennyezeti ventilátorok alkalmasak télen a hőrétegződés megakadályozására, nyáron léghűtési feladatra.
LÉGMOZGATÁS TÉLEN A meleg levegő a mennyezet alatt gyűlik össze. A Master mennyezeti ventilátor a meleg levegőt az alsó részekbe juttatja, aminek köszönhetően körülbelül 30% energia takarítható meg.
SZELLŐZTETÉS NYÁRONA Master mennyezeti ventilátor hatékonyan keringeti a levegőt, áramló levegőnél az ember hőérzete körülbelül 4°C-kal csökken. A ventilátor ezáltal is segíti a működő légkondicionáló munkáját. Az enyhén áramló 27°C-os levegőt 23°C-nak érzékeljük.
Ideálisan alkalmas nedves helyiségekbe (pl.: ipari konyhákban, csarnokokban és számos ipari létesítményben), például penészesedés ellen.
Főbb jellemzők:
Rendelhető tartozékok:
- Fordulatszám szabályozó (5 fokozat)
Fordulatszám-szabályzó kiválasztása:
A falra szerelhető 5 fokozatú szabályzóra (és ki/be kapcsoló) egyszerre több ventilátor is csatlakoztatható, az áramerősségtől (Amper) függően.
Például az RVS 5A kapcsolóra 5db E60002 (d=1500) mennyezeti ventilátort csatlakoztathatunk:
0,81A×5db=4,05A ; +20% ---> 4,86A ,így az RVS 5A megfelelő.
De ha kisebb áramfelvételű ventilátorokat választunk, akkor ez a szabályzó 5db-nál is több ventilátort képes vezérelni. Minden esetben a ventilátorok összes áramfelvételét (Amper) kell figyelembe venni, és ezen felül minimum +20%-al számolni, a motorok nagyobb indítóáram felvétele miatt.
Az alábbi kis egyszerű leírás nem szakembereknek készült. A fő célja, hogy az egyszerűbb csarnok szellőztetési problémákat rugalmasan, többszöri nekifutás nélkül megoldják, és ne fussanak fölösleges első köröket.Érezzük, hogy a csarnokban meleg van, de nem tudjuk mihez kezdjünk és a "józan paraszti ész" elve alapján belekapunk ebbe, abba, gondolva, hogy mi majd olcsó megcsináljuk a semmiből, hogy jó legyen. Ilyenkor viszont többször évről-évre ráköltünk észrevétlenül nem keveset és valahogy mégsem jó. Nem kell a jó dologhoz feltétlenül letolni a gatyát, de néhány áramlástani alapelvet figyelembe kell venni és ha ezekre ügyelünk, akkor nem fogunk évről-évre ugyanazzal a problémával küzdeni, új megoldások keresésével. Az alábbiakban a már működő, de nem a jelenlegi terhelésre tervezett csarnokok utólagos szellőztetésének optimalizálására vannak javaslatok. A jó kialakításhoz először meg kell határozzuk a szükséges légmennyiséget, majd ha ez megvan akkor ki kell alakítani a megfelelő átszellőztetést.Légmennyiség meghatározása:Ha általános csarnokról beszélünk és a nyári melegben szeretnénk hűvösebbet, akkor a ventilátor teljesítmények kiválasztásánál az alábbi általános értékekkel számoljunk:- Raktár vagy nem nagyon melegedő gépekkel megpakolt csarnokok esetében a légtérfogatot szorozzuk fel 5-el. Ha nincs melegedő gép, akkor általában nyáron hajnali 1-2 óra felé bekapcsolva és reggel 5-6 óráig járatva sokszor kora délutánig jó időnk van bent. Délután, ha meleg van már bent is, akkor az intenzív szellőztetéssel megakadályozzuk, hogy sokkal melegebb legyen bent, mint kint.
- Melegedő gépekkel és normál gépekkel, vagy raktárral egy légterű csarnokoknál a légtérfogatot szorozzuk meg 10-el.- Fröccsöntő és egyéb nem csak normál melegedő, hanem fűtőszálakkal, egyéb extra melegedéssel járó készülékek, például akár kompresszor házaknál is az alábbival számoljunk: A gépek által elektromosan felvett teljesítmény Wattban / 2 /3,5 = a szükséges légmennyiséggel. Ez mellé számoljuk ki a a légtérfogat 10x-esét és a kettő közül a nagyobbikat válasszuk. Ha például van egy 25m2-es, 6m magas kompresszor ház, akkor a 10x25x6=1500m3/h. Ha van benne 150kW csavarkompresszor, akkor 150000W/2/3,5=21428m3/h. A nagyobbik érték a 21428m3/h. Ebből is látszik, hogy sokszor miért van sokszor nyitott ajtó mellett is 80 fok a kompresszorházban. A huzattal beáramló levegő ennél sokszor jóval kevesebb. Ezeket a képleteket ne a tankönyvben keresse. Az élet szülte.Ha nagy szám jön ki, sokan úgy válik, hogy biztos túlzás, de ha a meleg nyáron rosszul lesz a dolgozó, leáll a termelés, vagy elhullik a tehén, akkor az ezekből erdő károkról elég keseregve mesélnek.Az, hogy van egy légmennyiségünk és veszünk egy ventilátort, még messze nem elég. Azt hamar megtanultuk, hogy a levegő nem hülye. Arra megy amerre a legkönnyebb. Ha a csarnok falának a közepére teszünk egy ventilátort és vele szemben nyitunk egy ajtót, akkor nagyjából 6m-es sávban fog mozogni a levegő, a mellette lévő részeken már semmi nem mozdul. A tapasztalat az, hogy 6m-enként ventilátornak kell lennie, ha a falra teszünk belőlük. Ennél ritkább kiosztásnál biztosan lesznek holttereink, ahol 2-3 lépést jobbra balra lépve egész más lesz a közérzet.Tehát ha szerencsénk van és két szemközti falon meg tudjuk oldani a bepótlást és az elszívást, akkor a fal hosszát elosztjuk -al. Ez megadja a ventilátorok mennyiségét. A fentiekben kiszámolt légmennyiséget elosztjuk a ventilátorok számával, és megvan, hogy egy ventilátor légszállítása. mekkora kell legyen. Ezek után 6 méterenként tegyük fel a ventilátorokat. Ha a csarnok hossza nem nagyobb 30m-nél, akkor általában elég az elszívás és vele szemben szabad beáramlást kell biztosítani. Hosszabb helyiségeknél az egyik falon befújunk, a másikon elszívunk. Ha 80-100m-nél nagyobb a távolság, akkor szükség lehet belső légtovábbító ventilátorokra.Természetesen sokszor nincs lehetőség a fentiek szerinti kialakításra. Megoldható, hogy az egyik oldalon fali, a másik végén tetőventilátorok vannak, ha a csarnok végén egy másik csarnok van folytatásban. De akár az egyik oldalon fali ventilátor, a másikon légcsatorna van, vagy pedig belső légtovábbító ventilátorokkal mozgatjuk ki a holtereket és átlóban szellőztetünk.A mennyezet ventilátorok és egyéb padló, fali ventilátorok a hőérzetet javítják néhány fokkal. Ha a csarnokban már negyven fok van, akkor a 35 fokos hőérzet sem sokat segít. Ezek csak a holterek, zártabb részek, közvetlen munkaterületből való levegő kimozdításra valók. A csarnok hűtését, friss levegő ellátását legkedvezőbben nyáron friss levegővel tudjuk megoldani.